Limbaj şi context / Speech and Context International Journal of Linguistics, Semiotics and Literary Science
Limbaj şi context / Speech and Context International Journal of Linguistics, Semiotics and Literary Science is founded in 2009 at "Alecu Russo" Balti State University (Republic of Moldova) by Anjela COŞCIUG (Associate Professor, Ph.D.). Actually, it is an academic journal listed in various international scientific databases, (e-)libraries, (e-)catalogs, and repositories of various scientific, research, academic, political, state organizations, societies, associations, foundations, councils, institutes, agencies, centers, groups etc. of 106 countries. For more information on the journal, see Key Information about the journal, Journal Statements and Publication Policies and Procedures.
Presa universitară bălţeană (from January 2009 till September 2021), Centrul editorial universitar (from October 2021)
The present article analyzes from the viewpoint of content and form W. Faulkner’s discourse held at the moment he was being awarded the Nobel Prize in literature. Cuvinte-cheie: cultura vorbirii în public, conținut, formă, discurs, premiu REZUMAT În articol, se analizează discur­sul scriitorului american W. Faulkner la momentul înmânării acestuia a Premiului Nobel în domeniul literaturii. Analiza făcută e de ordin formal şi conţonutal. LANGUAGE OF PUBLICATION English UDC: 81`42:821.111(73)-3.09"18/19"(092) REFERENCES Buyse, W. (1987). Creative Speaking. Illinois University Press. Byrns, J. H. (1985). Speak for yourself. An Introduction to Public Speaking. New-York University Press. Cook, G. (2000). Discourse and Literature: The Interplay of Form and Mind. Oxford University Press. Cowley, M. (1981). Introduction to “Portable Faulkner”. Ame­rican Literary Criticism. Devito, J. (1966). Essentials of Human Communication. Harper Collins. Lucas, S. (1988). The Art of Public Speaking. Boston University Press. Mc Dougal, L. (1984). Literature. Illinois University Press. Todorov, Tz. (1995). Genres in Discourse. Cambridge: Cambridge University Press. Whitman, W. (1981). Preface to “Leaves of Grass”. American Literary Criticism. Received: September 8, 2010 | Reviewed: September 18, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by
Copyright (c) 2010 Limbaj şi context / Speech and Context International Journal of Linguistics, Semiotics and Literary Science https://creativecommons.org/licenses/by-nd/4.0/
Utilitarism şi propagandă – toreutica romană antică
A popular art of the Romans was metalworking (vessels, weapons, appliques, objects for personal hygiene), many products were made from precious metals or not, being found in different thesauri that have come down to us throughout the former Roman Empire. In ancient times, the techniques were as numerous and varied regarding the form and ornaments of these artifacts. The present paper focuses on the historical ancient stages of the main examples of toreutic art, between the period of the Republic and early Christianity, underlining the changes made regarding propaganda message, which was compulsory for artists (craftsmen) serving power. Cuvinte-cheie: arta toreutică, product, metal, artefact, tehnică REZUMAT O artă îndrăgită de romani este cea a prelucrării metalelor (vase, arme, aplice, articole de toaletă etc.), foarte multe produse în metale preţioase sau nu, fiind găsite în diferite tezaure care au ajuns până la noi pe tot teritoriul fostului Imperiului Roman. În perioada antică, tehnicile erau la fel de multe şi diverse ca şi forma şi decorul acestor artefacte. Lucrarea prezintă parcursul istoric antic al principalelor exemple de artă toreutică, din perioada Republicii şi până la începutul creştinismului, cu transformările înregistrate, mai ales, în ceea ce priveşte mesajul propagandistic, obligatoriu pentru artiştii (artizanii) care deserveau puterea. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH Utilitarianism and Propaganda in Antique Roman Toreutics UDC: 81:739:930.85 REFERENCES Châtelet, A.-B., Groslier, Ph. (coord.). (2006). Istoria artei. (traducere de M. Cazacu, R. Chiriacescu, A. Monteoru, D. Purnichescu, Ş. Velescu). Univers enciclopedic. Flon, Ch. (Ed.). (1993). Le grand atlas de L’Art (vol. I). Encyclopedia Universalis. Gowing, L. (Ed.). (1995). A History of Art. Grange Books. Gramatopol, M. (1991). Artele miniaturale în antichitate. Editura Meridiane. Hannestad, N. (1989). Monumentele publice ale artei romane (vol. I). (traducere şi postfaţă de Mihai Gramatopol). Editura Meridiane. Morant, H. de. (1970). Histoires des arts décoratifs, des origine à nos jours. Librairie Hachette. Ricci, F.M. (1991). Les Annales de l’art (tome I). Turner, J. (1996). The Dictionary of Art (vol. 9). Grove’Dictionaries. Sites http://www.helleniccomserve.com/images/ByzWomFabric.jpg Received: September 10, 2010 | Reviewed: September 22, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by
Elemente sârbe în subdialectul şi literatura din Banat
There are mains factors such as geographical, historical and cultural proximity and others that have contributed to the relationship of two peoples (Serbs and Romanians) from the linguistic perspective. This relationship explains the dialectal reciprocity of the languages of these peoples and that of Banat (region). The literature of Banat (region) develops in specific conditions and penetrates too late in Romanian literature. According to some scholars, the following representatives Ion Popovici Bănăţeanu, Victor Vlad Delamarina and Cassian R. Munteanu have created the literary language of Banat (region). The works of the representatives of Banat literature contain words of Serb origin. The words of Serb origin have directly entered the language of Banat. Words of Turkish origin, as well as words of German origin have penetrated the language by means of the Serbian language. Cuvinte-cheie: perspecivă, reciprocitate dialectală, limbă, popor, Banat, literatură REZUMAT Mai mulţi factori au contribuit la apropierea lingvistică a celor două popoare – cel sârb şi cel român. E vorba, mai întâi de toate, de vecinătatea geografică, istorică şi culturală a acestor popoare. Această apropiere şi explică interferenţele dialectale ale limbilor sârbă şi română. Literatura din Banat cunoaşte o dezvoltare specifică şi intră relativ târziu în literatura română. După părerea mai multor cercetători, literatura din Banat cunoaşte trei nume mari: Ion Popovici Bănăţeanul, Victor Vlad Delamarina şi Cassian R. Munteanu. În operele acestor scriitori, se întrebuinţează multe elemente de origine sârbă, care se întâlnesc şi în subdialectul vorbit în această regiune, apropiată teritorial de Serbia. Sârbismele au intrat direct în subdialectul bănăţean, făcând deseori drum în el şi turcismelor şi germanismelor. LANGUAGES OF PUBLICATION Romanian (main text and corpus) and Serbian (corpus) TITLE IN ENGLISH Units of the Serbian Origin in the Oral Speech and Literature of Banat (region) UDC: 811.135.1`373.45:811.163.41 REFERENCES Bănăţeanu, T. (1942). Poezia dialectală şi Victor Vlad Delamarina. Revista Fundaţiilor, 8, 15. Candrea, I.A. (1923). Constatări în domeniul dialectologiei. Grai şi suflet. Flora, R. (1968). Relatiile sârbo-române. Noi contribuţii. Editura Libertatea. Gămulescu, D. (1971). Contribuţii la studierea influenţei limbii sârbo­-croate asupra limbii române (cu privire la turcisme în Banat). În: Actele Simpozionului dedicat relaţiilor sârbo(iugoslavo)-române, Pančevo. Magdu, L. (1977). Sârbismele în operele lui Ion Popovici Bănăţeanul şi Victor Vlad Delamarina. Societatea de Limba Română din P.S.A. Voivodina. Suciu, I. D. (1940). Literatura bănăţeană până la Unire. Editura regionalei ,,Astra”. Trâpcea, Th. (1963). Cuvinte sârbeşti în subdialectul bănăţean şi importanţa lor. Scrisul Bănăţean, 3, 75. Vintilescu, V. (1967). Victor Vlad Delamarina. Casa regională a creaţiei populare. Received: September 2, 2010 | Reviewed: September 16, 2010 | Accepted for publication: September 27, 2010 Google Scholar cited by
Traducerea de poezie – un demers infam de seducător
The present article inquires into the difficulties of poetic translations regarded as linguistic products of artistic creation. Translation is an essential point of each communicative act, removing the concept of incompatibility and replacing it with the complementary one. Poetry as a literary text does not say things directly, but brings to mind various prior experiences and stimulates thinking with the help of elevated linguistic forms. The artistic expressive means used in poetry are not related to language alone, but refer to the same extent to the structure, rhythm and melody of the whole texture as well as to the literary genre, creating thus a whole in accordance with the artistic message expressed in it. The quality of a poetic translation might be assessed only due to the pragmatic quality. This thing becomes rather obvious in a communicative translation. J.W. Goethe’s poem “Erlkönig” serves as an illustrative example and it is translated into Romanian by Daniela Vladu. Cuvinte-cheie: traducere poetică, dificultate, produs, creație, act de comunicare, incompatibilitate REZUMAT Articolul de faţă abordează problematica traducerilor poetice ca produse lingvistice de creaţie artistică. Traducerea este un moment esenţial al oricărui act de comunicare, înlăturând conceptul de incompatibilitate şi înlocuindu-l cu acela de complementaritate. Poezia ca text literar nu apelează la o exprimare directă, ci prin formele lingvistice alese, deschide pauze de gândire, stimulează cugetarea, activează experienţe anterioare asemănătoare. Mijloacele artistic-expresive în realizarea de texte literare poetice nu se reduc la aspecte legate de limbă, ci ţin, în egală măsură, de compoziţie, ritmicitate şi de melodia întregului ţesut, precum şi de particularităţile genului şi speciei literare - toate formând un întreg în concordanţă cu mesajul artistic. Calitatea unei traduceri poetice poate fi evaluată doar sub aspectul calităţii sale pragmatice. Aceasta iese cel mai mult în evidenţă într-o traducere de ordin comunicativ. Se exemplifică prin intermediul poeziei “Erlkönig” a scriitorului german Goethe, transpusă în româneşte de Daniela Vladu. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian (main text and corpus) and German (corpus) TITLE IN ENGLISH Poetry Translation - an Attractive Activity UDC: 821.112.2`25 REFERENCES *** (1998). Dicţionar explicativ al limbii române. Editura Univers Enciclopedic (= DEX, 1998). Bantaş, A., Croitoru, E. (1998). Didactica traducerii. Editura Teora. Löschmann, M., Schröder, G. (1984). Literarische Texte im Fremdsprachenunterricht. VEB Verlag. Vladu, D. (2009). Şirag de lieduri în germană şi română. Editura Echinox. Vladu, D. (2008). Lyrik an der Hochschule auf fortgeschrittener Sprachstufe: Eine Übersetzungs-Schreibwerkstatt im DaF-Unterricht. Neue Didaktik, 1. Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
The author proposes a poem about the love and the human existence. Cuvinte-cheie: suflet, căutare, viaţă, iubire REZUMAT Autorul propune un poem despre dragoste şi existenţa umană. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH ... UDC: 82-1 Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
The author proposes a poem about the importance of human relationships. Cuvinte-cheie: cheie, gând, rugă, speranţă, viaţă REZUMAT Autoarea propune un poem despre importanţa relaţiilor din oameni. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH The Key UDC: 82-1 Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
The author proposes a poem about love. Cuvinte-cheie: iubire, amintire, cărare, vis, zbor REZUMAT Autoarea propune un poem despre dragoste. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH About Love UDC: 82-1 Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
The author proposes a poem about the impossibility of enduring a situation. Cuvinte-cheie: vrajă, timp, bogăţie, îndurare, vorbă REZUMAT Autoarea propune un poem despre imposibilitatea de a suporta o situaţie. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH Overthrow UDC: 82-1 Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
The author proposes a poem about the mother and her role in everyone's life. Cuvinte-cheie: mama, fericire, suflet, primăvară, amintire REZUMAT Autoarea propune un poem despre mama şi rolul ei în viaţa fiecăruia. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH Mother UDC: 82-1 Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
Recenzie la monografia „Variabilitatea diafazică în cadrul unor serii stilistico-istorice”, autor Lilia Răciula, Editura „Bons Offices”, 2010
The monograph falls mainly within the area of ​​current research in text linguistics, the emphasis being placed in the work both on the functional side of the studied poetic language phenomena, as well as on their conceptual-theoretical aspects, on the epistemological problems that they imminently raise. Cuvinte-cheie: monografie, variabilitate diafazică, serie, studiu, analiză REZUMAT Monografia avizată se înscrie, preponderent, în aria cercetărilor actuale de lingvistică a textului, accentul fiind pus, în lucrare, atât pe latura funcţională a fenomenelor de limbaj poetic studiate, cât şi pe aspectele lor conceptual-teoretice, pe problemele de natură epistemologică, pe care acestea le suscită, în mod iminent. LANGUAGE OF PUBLICATION Romanian TITLE IN ENGLISH Review of the monograph "Diaphasic Variability within Stylistic-Historical Series", author Lilia Răciula, "Bons Offices" Publishing House, 2010 UDC: 81 Received: September 4, 2010 | Reviewed: September 20, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
Retorică şi pragmatică publicistică. „Figuri de construcţie” şi strategii persuasive în titlurile de articole din presa românească actuală
The analytical framework of my research is based on analyzing the journalistic discourse. My investigation is grounded in a corpus of titles from the journalistic area. Titles are ways of interacting and claim to be dialogical. Dialogicality is the degree to which other discourses, voices, positions, representatives of other groups of people and interests are present in the journalistic discourse in a form of interaction which is undistorted. In looking of journalistic texts, one can notice that the titles in the journalistic discourse disguise an oscillation between informing and persuading (or between telling and selling). Cuvinte-cheie: discurs publicistic, corpus, titlu, dialogicalitate, interacțiune REZUMAT Studiul nostru îşi propune să prezinte rezultatele unei analize, privind prezenţa enunţurilor, aparţinând „discursului repetat”, în discursul publicistic românesc actual. Ne-am limitat la observarea, în decursul a două luni (martie şi aprilie 2008), a titlurilor de articole din ediţiile on-line ale trei publicaţii româneşti (două cotidiene – „Jurnalul naţional” şi „Evenimentul zilei” şi o publicaţie periodică – revista „Dilema veche”). Enunţurile-titlu, aparţinând „discursului repetat”, au fost interpretate mai ales din prisma destructurării şi restructurării acestuia, potrivit celor patru „figuri de construcţie”, analizate de Quintilian: detractio (= suprimare), adiectio (= adăugare), immutatio (= înlocuire) şi transmutatio (= permutare de termeni). LANGUAGES OF PUBLICATION Romanian (main text and corpus), Spanish (some terms of the main text), German (some terms of the main text), English (some units of the corpus), Latin (some units of the main text and the corpus) TITLE IN ENGLISH Journalistic Rhetorics and Pragmatics. „Figures of Construction” and Persuasive Strategies in the Titles from the Romanian Publicism UDC: 811.135.1`42:070 REFERENCES Coşeriu, E. (2000). Lecţii de lingvistică generală. Editura Arc. Coşeriu, E. (1996). Lingvistica integrală (interviu cu Eugen Coşeriu realizat de Nicolae Saramandu). Editura Fundaţiei Culturale Române. Cvasnîi Cătănescu, M. (2006). Retorică publicistică. De la paratext la text. Editura Universităţii din Bucureşti. Dumistrăcel, S. (2006). Discursul repetat în textul jurnalistic. Editura Universităţii „Alexandru Ioan Cuza” (= Dumistrăcel, 2006a). Dumistrăcel, S. (2006). Limbajul publicistic românesc din perspectiva stilurilor funcţionale. Institutul European (= Dumistrăcel, 2006b). Dumistrăcel, S. (2002). Textul jurnalistic: un teren experimental de ambiguitate. În: Identitatea limbii şi literaturii române în perspectiva globalizării. Editura Trinitas. Frunză, M. (2007). De l’argumentation à la persuasion dans le discours publicitaire français. Casa Editorială Demiurg. Genette, G. (1994). Introducere în arhitext. Ficţiune şi dicţiune. Edita Univers. Munteanu, C. (2007). Ut poesis linguistica (sau despre relaţia lingviştilor cu discursul repetat). În: Hoarţă Cărăuşu, L. (coord.). Rezultate şi perspective actuale ale lingvisticii româneşti şi străine. Editura Universităţii „Alexandru Ioan Cuza”. Rovenţa-Frumuşani, D. (2004). Analiza discursului. Ipoteze şi ipostaze. Editura Tritonic. Slama–Cazacu, T. (1999). Psiholingvistica. O ştiinţă a comunicării. Editura All Educational. Stancu, V. (2006). Paratextul. Poetica discursului liminar în comunicarea artistică. Editura Universităţii „Alexandru Ioan Cuza”. Topoliceanu, H. (2007). Discursul repetat în publicistica românească şi italiană. Preliminarii pentru un studiu privind discursul repetat în textul jurnalistic italian. În: Irimia, D. (coord.). Limba română azi. Editura Universităţii „Alexandru Ioan Cuza”. Received: September, 2, 2010 | Reviewed: September 14, 2010 | Accepted for publication: September 20, 2010 Google Scholar cited by
Imagine, muzică şi sens în limbajul publicitar
A product, no matter how exquisitely achieved, if improperly displayed, cannot be correctly appreciated. Perfection, passion, emotion are conditions that will ensure the success of an advertising campaign. Without music, advertising is incomplete. Music, the universal language which has the power of joining everyone together, can overcome all language barriers. Human feelings have an overwhelming role and producers use them I order to persuade consumers to buy their products. A very good example is the area of food products. In advertising music has a tremendous importance. If the music is well chosen, then its qualities can persuade people to buy and use a certain product. Creativeness has no limits. Another element which may contribute to the success of a commercial spot is the music repertoire, because the music must be simple, easy to remember and also easy to recognize. Cuvinte-cheie: imagine, muzică, limbaj publicitar, importanță, element REZUMAT Un produs, oricât ar fi el de minunat, expus într-un mod impropriu şi inadecvat, nu poate fi apreciat la valoarea lui reală. Perfecţiunea, pasiunea şi emoţia sunt stările care asigură succesul unei campanii publicitare. Fără muzică, publicitatea este incompletă şi neputincioasă. Muzica, acel limbaj universal care ne uneşte pe toţi, este singurul produs al advertisingului înzestrat cu capacitatea de a depăşi toate barierele de limbă. În promovarea cu succes a unei campanii publicitare, producătorii vor avea în vedere şi rolul pe care îl pot juca anumite sentimente profund umane, respectiv emoţiile, spre a convinge consumatorii să cumpere diferite produse. Drept confirmare a acestei idei, va servi publicitatea în sectorul dulciurilor şi produselor alimentare. Dulciurile pot fi oferite cu ocazia diferitelor evenimente, de la aniversări şi zile onomastice, până la Sfântul Valentin. Lumea publicitară este într-o perpetuă schimbare, în care muzica are un rol hotărâtor, consumatorii căutând melodii tot mai antrenante şi atractive. Totodată, publicului i se poate propune un repertoriu care să satisfacă anumite conditii: simplitate, cantabilitate şi recognoscibilitate, toate acestea pentru ca melodia să fie recunoscută mai uşor, să fie fredonată cu plăcere şi, mai ales, ca publicul să dorească să revadă spotul bazat pe acea melodie, oferită în mod repetat. Muzica înveseleşte, contribuind la febra cumpǎrǎturilor. LANGUAGES OF PUBLICATION Romanian (main text and corpus), English (some units of the corpus), French (some units of the corpus), and Italian (some units of the corpus) TITLE IN ENGLISH Image, Music and Meaning in Advertising Language UDC: 81:659.125:78 REFERENCES Pecete, R. (2009). Haideţi sǎ vorbim despre muzică în publicitate// mai 2009. http://www.brandinfo.ro/editorial/18/Haideti-sa-vorbim-despre-muzicain-publicitate.html. Ziarul „Financiarul”, 2009. Received: September 9, 2010 | Reviewed: September 19, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by
La symbologie – enjeux épistémologiques et méthodologiques
This article represents a motivated attempt to promote a new science – the symbology. Different aspects of the symbology have already been inserted in the problematic area of the hermeneutic science which, in its second research direction, proposes various interpretative approaches of the symbol. The separation and the empowerment of the symbology science allows the symbol to become an object of study sui generis, investigated within two epistemological compartments: the general symbolic which will study the mechanism of symbolization and the symbolism - the study of semantic and functional values of symbol in various kinds of human imaginary (mythological, biblical, literary, poetic, individual, etc.). Cuvinte-cheie: simbol, simbologie, epistemologie, metodologie, aspect REZUMAT În prezentul articol, se face o încercare de promovare motivată a unei ştiinţe noi – simbologia. Unele aspecte ale acestei ştiinţe au devenit deja obiecte de cercetare ale hermeneuticii care, prin cea de a doua direcţie a sa, mai îngustă, a supus simbolul diferitelor interpretări. Prin separarea şi autonomizarea ştiinţei simbologice, ar fi posibil ca simbolul să devină un obiect de studiu sui generis, prezent în cadrul a două compartimente epistemologice: 1) simbolica generală care se ocupă de studierea mecanismului de simbolizare şi 2) simbolismul care ia în vizor studiul valorilor semantico-funcţionale ale simbolului în variate tipuri de imaginar uman (mitologic, biblic, literar, poetic, folcloric, individual etc.). LANGUAGE OF PUBLICATION French TITLE IN ENGLISH Symbology as the Issue of Epistemology and Method Science UDC: 81` 22 REFERENCES Alleau, R. (1996). La science des symboles. Editions Payot & Rivages. Chevalier, J., Gheerbrant, A. (1982). Dictionnaire de symboles. Robert Laffont/ Jupiter. Guţu, I. (1991). Le symbole et ses fonctions textuelles. CEP USM. Guţu, I. (2002). Semnul estetic şi dimensiunea nivelurilor sale de interpretare. CEP USM. Jauss, H.R. (1978). Pour une esthétique de la réception. Gallimard. Rovenţa Frumuşani D. (1999). Semiotică, societate, cultură. Institutul European. Банару, В. (1986). Цвет и цветосимволика молдавской поэзии. В: Материалы IV-ой Всесоюзной конференции по романскому языкознанию. Kaлинин / Banaru, V. (1986). Cvet i cvetosimvolika moldavskoj poezii. In: Materialy IV-oj Vsesoyuznoj konferencii po romanskomu yazykoznaniyu. Kalinin (= Банару/Banaru, 1986). Ольшанский, И. (1997). Полисемия и проблема “центр-периферия” в лексике (на материале немецкого языка). Omagiu lui Grigore Cincilei. CEP USM / Olshanskij, I. (1997). Polisemiya i problema “centr-periferiya” v leksike (na materiale nemeckogo yazyka). Omagiu lui Grigore Cincilei. CEP USM (= Ольшанский/Olshanskij, 1997). Received: September 5, 2010 | Reviewed: September 17, 2010 | Accepted for publication: September 28, 2010 Google Scholar cited by
Variabilitatea unor grupuri nominale din lirica stănesciană
In this article we study the diaphasic variability of various nominal expressions based on „oră”(„hour”) in lyric works of N. Stănescu. In order to highlight the internal mechanisms of the semantic diaphasic variability, we propose a semantic complex analysis of these units based on semes and intensional and extensional comparisons of the semantic structures of these lexical items. Cuvinte-cheie: variabilitate diafazică, expresie, lucrare, semantică, analiză REZUMAT Prezentul studiu abordează variabilitatea diafazică a unor grupuri nominale, organizate în jurul lexemului „oră” („la o margine-a orei”; „de o veşnicie de oră” etc.), din lirica poetului N. Stănescu. Pentru relevarea mecanismelor interne ale variabilităţii diafazice, investigate la nivelul semnificatelor, se recurge la o analiză semantică complexă a acestor unităţi, implicând analiza semică a conţinutului lor semantic şi compararea celor două componente (intensională şi extensională) din structura semantismului unităţilor lexicale analizate. LANGUAGES OF PUBLICATION Romanian (main text and corpus) and Greek (some units of the main text) TITLE IN ENGLISH The variability of some nominal groups in the lyrics of N. Stănescu UDC: 81`373:821.135.1.09-1"19"(092) REFERENCES Bahnaru, V. (1988). Mutaţii de sens: cauze, modalităţi, efecte. Editura Ştiinţa. Caracostea, D. (2000). Expresivitatea limbii romăne. Editura Polirom. Chevalier, J., Gheerbrant, A. (1993). Dicţionar de simboluri (vol. III). Editura Artemis. Coşeriu, E. (1994). Lingvistică din perspectivă spaţială şi antropologică. Editura Ştiinţa. Coşeriu, E. (2000). Lecţii de lingvistică generală. Editura ARC. Dascălu, C. (1986). Dialectica limbajului poetic. Editura Facla. Irimia, D. (1999). Introducere în stilistică. Editura Polirom. Khovanskaia, Z., Dmitrieva, L. (1991). Stylistique française. Изд–во «Высшая школа» / Khovanskaia, Z., Dmitrieva, L. (1991). Stylistique française. Izd–vo «Vysshaya shkola». Munteanu, Ş. (1995). Introducere în stilistica operei literare. Editura de Vest. Mincu, Ş. (1991). Nichita Stănescu între poesis şi poien. Editura Eminescu. Papu, E. (1983). Dreptul la timp. Consideraţii pe marginea poeziei lui Nichita Stănescu. Editura Eminescu. Parpală, E. (2005). Introducere în stilistică (ediţia a 2-a, revizuită şi adăugită). Editura Paralela 45. Stănescu, N. (1991). Leoaică tînără, iubirea. Antologie realizată de Dumitru Udrea. InterCONTEMPress. Zagaevschi, L. (2005). Funcţii metaforice în Luntrea lui Caron de Lucian Blaga. Editura Clusium. Вышкин, Е.Г. (1982). Вариативностъ в языке и в лингвистической теории. B: Вариантность как свойство языковой системы (часть 1). Изд–во «Наука» / Vyshkin, E.G. (1982). Variativnost v yazyke i v lingvisticheskoj teorii. In: Variantnost kak svojstvo yazykovoj sistemy (chast 1). Izd–vo «Nauka» (= Вышкин/ Vyshkin, 1982). Горбачевич, К.С. (1978). Вариантность слова и языковая норма. Изд–во «Наука» / Gorbachevich, K.S. (1978). Variantnost slova i yazykovaya norma. Izd–vo «Nauka» (= Горбачевич/Gorbachevich, 1978). Сложеникин, Ю.В. (2005). К вопросу о метаязыке теории вариантности. Филологические науки, 2, 50-59 / Slozhenikin, Yu.V. (2005). K voprosu o metayazyke teorii variantnosti. Filologicheskie nauki, 2, 50-59 (= Сложеникин/Slozhenikin, 2005). Received: September 8, 2010 | Reviewed: September 18, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by
Particularităţi lexico-semantice ale unităţilor individualizatoare în textele biblice în variantele ebraică (aramaică), franceză şi română
The problem of the Bible proper names/proper “units” is a very important problem. In this article we propose an original study of the lexical and semantic peculiarities of these units in Hebrew (Aramaic), French and Romanian versions of the Bible. Cuvinte-cheie: nume propriu, Biblia, unitate, studiu, particularitate, semantică, versiune REZUMAT O problemă de importanţă majoră ce se impune astăzi cu referire la textele biblice, este cea a unităţilor individualizatoare. În articol, propunem o abordare proprie a particularităţilor lexico-semantice ale acestor unităţi, axând cercetarea pe textele biblice în variantele ebraică (aramaică), franceză şi română. LANGUAGES OF PUBLICATION Romanian (main text and corpus), Hebrew (Aramaic) (corpus), and French (corpus) TITLE IN ENGLISH Lexical and Semantic Peculiarities of Proper „Units” in Hebrew (Aramaic), French and Romanian versions of the Bible UDC: 811`373:22 REFERENCES Galperin, L. (1971). Stylistics. Nauka. Hébert, L. (1996). Fondements théoriques de la sémantique du nom propre. In: Lenard, M., Nardout-Lafarge, E. Le texte et le nom (pp. 41-53). Editions XYZ. Lyons, J. (1978). Eléments de sémantique. Editions Larousse. Rastier, Fr. (1987). Sémantique interprétative. Presses universitaires de France. Rastier, Fr. (1989). Sens et textualité. Editions Hachette. Ullman, S. (1959). The Principles of Semantics. Flank. Withycombe, E. G. (1977). The Oxford Dictionary of English Christian Names (3d edition). Clarendon. Булаховский, Л. (1954). Введение в языкознание. Учпедиз / Bulahovskij, L. (1954). Vvedenie v yazykoznanie. Uchpediz (= Булаховский/Bulahovskij, 1954). Уфимцева, И. (1977). Лексическая номинация. Первичная нейтральная. B: Языковая номинация (с. 1-67). Изд-во «Наука» / Ufimceva, I. (1977). Leksicheskaya nominaciya. Pervichnaya nejtralnaya. In: Yazykovaya nominaciya (pp. 1-67). Izd-vo «Nauka» (= Уфимцева/Ufimceva, 1977). Corpus *** (1995). Biblia sau Sfânta Scriptură a Vechiului şi Noului Testament cu trimiteri. PICORP (= Biblia sau Sfânta..., 1995). *** (2001). Biblia Hebraica Stuttgardensia. Floch (= Biblia Hebraica..., 2001). Echenoz, J. (1983). Chérokée. Editions de Minuit. Second, L. (1989). La Sainte Bible. Trinitarian Bible Society. Received: September 10, 2010 | Reviewed: September 22, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by
The Cycle of Kreshniks is one of monuments of the national traditional Albanian culture. The traditional images of this literary work reveal the typical view of our mountainous areas, our mighty legendary figures rendered by means of the fabulous. As a result, the myths shaped and influenced the preliterary creations of the society, the myths which have survived via these creations up to these days and which contain the essence of that society’s thinking. The mentality of this phrase of the mythical thinking dominated the antiquity until the end of paleochristianity. Songs of the legendary epos attract the reader’s attention not only because of their great artistic value, but they are also regarded as important sociocultural monuments having historical, philosophical, political and legal value. The mythological figures have a chthonic, terrestrial character. The Cycle of Kreshniks focuses on common people viewed in their relationship with their friends, the girl for whom they are primi inter pares. All the aspects of their lives, and namely, the defence of their land, of the castle tower in the form of a metaphor, as well as their identity, resistance, life, freedom, honour etc. are related to their spiritual condition. The mentality of the resistance which is deeply embedded in their psyche has intuitively developed across common linguistic borders. Operating with artistic between the mythic-pagan imagination and the later imagination as the borderline between the conscious and subconscious mind, between totemic polytheism and monotheistic faith is traced through antinomy. Ancient people differed from their followers who had a different vision of the life and death, time and space, the man and the divinity, family and the world. The generation of the ancient times dominated by the mythic and legendary mentality refuses to recognize the present and the future because their representatives belong only to the past. The process of converting collective mentalities into artistic truths, mentalities which have emanated from a different epoch, approach the historical truths, as well as the process of decoding the archetypal images into epic subjects have drawn the attention of various sciences such as: history, linguistics, ethnology and mythology. Cuvinte-cheie: cultură, operă literară, mit, mentalitate, gândire REZUMAT Generaţie după generaţie, „Epopeea Kreshnicilor’’ rămâne unul dintre monumentele culturii tradiţionale albaneze. Imaginile artistice din această operă reprezintă imaginea tipică a zonelor noastre muntoase, figurile noastre legendare, redate prin intermediul unei specifice viziuni a fabulosului. Din aceasta reiese că miturile au modelat creaţiile preliterare ale societăţii, mituri care au ajuns până în zilele noastre prin intermediul acestor creaţii şi care conţin esenţa gândirii acestei societăţi. Mentalitatea acestei faze a gândirii mitice a dominat antichitatea până la sfârşitul paleocreştinătăţii. Cântecele eposului legendar atrag atenţia nu numai prin marea lor valoare artistică, dar şi ca monumente socio-culturale cu valoare istorică, filozofică, politică şi juridică. Figurile mitologice au un caracter htonic, terestru. „Epopeea Kreshnicilor” are, în centrul său, figurile unor oameni simpli, văzuţi în relaţie cu tovarăşii lor, faţă de care sunt primi inter pares. Toate aspectele vieţii lor – apărarea pământului, a turnului castelului, în chip de metaforă, precum şi identitatea lor, rezistenţa, viaţa, libertatea, onoarea etc., sunt legate de condiţia lor spirituală. Mentalitatea rezistenţei, cu rădăcini adânci în psihicul lor, se dezvoltă intuitiv de-a lungul graniţelor lingvistice comune. Operând cu criterii artistice, se face diferenţa dintre imaginaţia mitic-păgână şi imaginaţia de mai târziu, deoarece, prin antinomie, este trasată graniţa dintre conştient şi subconştient, dintre politeismul totemic şi monoteism. Lumea acelor vremuri este diferită de cea care a urmat, pentru că înaintaşii aveau un mod diferit de a înţelege viaţa şi moartea, timpul şi spaţiul, omul şi divinitatea, familia şi lumea. Generaţia apartinând vremurilor dominate de mentalitatea mitică şi legendară, refuză să recunoască prezentul sau viitorul, deoarece reprezentanţii ei aparţin unei lumi care recunoaşte doar trecutul. Procesul convertirii mentalităţilor colective în adevăruri artistice, mentalităţi care, emanând dintr-o anumită epocă, se apropie de adevărurile istorice, precum şi procesul decodării imaginilor arhetipale în subiecte epice au atras atenţia oamenilor de ştiinţă, dar şi a istoricilor, lingviştilor, etnologilor, precum şi a specialiştilor în mitologie. LANGUAGE OF PUBLICATION English (main text and corpus) and Albanian (corpus) UDC: 82.0:821.18.09 REFERENCES Camerun, A. (2008). Byzantine. Tirana. Ccabej, E. (1994). Between West and East Albania. Tirana. Haxhihasani, Q. (1991). Albanian (no. 1). Tirana. Jakobson, R., Bogatyrjov, P. (1929). Folklore as a special form of creativity. In: Teutonic. Kadare, I. (2009). Speech held on the occasion of receiving the prize "Prince of Asturias. Albanian. Konica, F. (1997). Works. Tirana. Mustafa, M. (2003). Albanian Tale-Poetry and Fabulous. Pristina. Norwich, J. J. (2007). A Short History of Byzantium. Tirana. Sinani, Sh. (2006). The Epos of the Kreshniks Mythology. Tirana. Received: September 8, 2010 | Reviewed: September 19, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by
Der Parzival Wolframs von Eschenbach als Vorläufer des Bildungsromans
In the article under consideration the events' development in the Bildungsroman are reviewed by Wieland and Blanckenburg. The Bildungsroman scheme examines the crisis development of a young man in his self-identification. The goal and the explanatory presentation of superior humanity remind of the religious ideas and substitute the older religiously defined models of self-development. Wolfram's Parzival may be considered as predecessor of the bildungsroman. Parzival grows up without a father, he is a child of nature. The birdsong moves his heart, he sticks remotely to the knight world and may be considered as a "Fool", that is (= i.e.) alienated from the whole world. After a meeting with knights whom he has considered to be gods, he would like to imitate them, without realizing what the knight estate in fact means. He has two educators who perform the role of his father. They are Gurnemanz and Trevrizent who have taught him the formation about the world and religion. Trevrizent has also revealed him the truth about the Grail Cup. Such educational experience makes Parzival to be an absolutely different man. He has acquired knowledge and positive qualities which at last contribute to finding of the Grail Cup. Thus the earthly and religious diadems are connected with the ideal of a medieval man. Cuvinte-cheie: schemă, auto-identificare, idee, model, roman educativ REZUMAT În articol, analiza romanului educativ al scriitorilor Wieland şi Blanckenburg este progresivă. Romanul ilustrează dezvoltarea tânărului erou prin regăsirea de sine. Prezentarea umanităţii lucide superioare ne aminteşte de nişte reprezentări religioase şi substituie modelele de devenire mai vechi, religios definite. Wolframs Parsifal poate fi considerat drept predecesorul romanului educativ. Parsifal a crescut fără tată, el este, într-un fel, copilul naturii. Cântecul păsărilor îi mişcă inima, el se ţine cât mai departe de lume şi se consideră a fi un „tump”, adică un străin printre oameni. După o întâlnire cu cavalerii, pe care-i consideră zei, el ar dori să-i imită, de fapt, fără a realiza ce înseamnă titlul de cavaler. Doi educatori îndeplinesc rolul de tată al acestui personaj, şi anume Gurnemanz şi Trevirenz. Ei şi îi formează tânărului imaginea despre lume şi religie. Trevtizent, de asemenea, îi dezvăluie taina cupei Graal. Graţie acestor evenimente educative, Parsifal se formează ca un om total diferit. El capătă cunoştinţe şi calităţi pozitive, care, în sfârşit, îl ajută să găsească cupa Graal. LANGUAGE OF PUBLICATION German TITLE IN ENGLISH "Parzival" by Wolframs von Eschenbach as a Predecessor of the Bildungsroman UDC: 821.112.2-3:37 REFERENCES Blankenburg, Ch. F. von. (1965). Versuch über den Roman; mit einem Nachwort von Eberhard Lämmert. Metzler Verlag. Blankertz, H. (1978). Bildung. Im: Wulf, C. (Hrsg.). Wörterbuch der Erziehung. München. Buck, G. (1984). Rückwege aus der Entfremdung. Schöningh Verlag. Conze, W., Kocka, J. (1985). Bildungsbürgertum im 19. Jahrhundert. Klett-Cotta Verlag. Dilthey, W. (1924). Das Erlebnis und die Dichtung: Lessing, Goethe, Novalis, Hölderlin. Teubner Verlag. Erikson, E. H. (2002). Identität und Lebenszyklus. Suhrkamp Verlag. Habermas, J. (1976). Zur Rekonstruktion des historischen Materialismus. Suhrkamp Verlag. Jacobs, J. (1972). Wilhelm Meister und seine Bücher: Untersuchungen zum deutschen Bildungsroman. Fink. Lämmert, E. (1988). Romantheorie: Dokumentation ihrer Geschichte in Deutschland (hrsg. Kiepenheuer und Witsch; Königstein/Ts. Band 1). Athenäum. Mayer, G. (1992). Der deutsche Bildungsroman. J.B. Metzlersche Verlagsbuchhandlung. Selbmann, R. (1984). Der deutsche Bildungsroman. J.B. Metzlersche Verlagsbuchhandlung. Eschenbach, W. von. (2005). Parzival (Band I, Band II). Philipp Reclam jun. GmbH& Co. Received: September 1, 2010 | Reviewed: September 14, 2010 | Accepted for publication: September 20, 2010 Google Scholar cited by
Analysis of the Cognitive Metaphor ‘Nature is Woman’ in the Modern Anglo-American Culture
The article deals with the personification of Nature in modern English. The author attempted to carry out analysis of the cognitive metaphor Nature is Woman and the gender-conceptual structure in Anglo-American culture. Proceeding from the assumption that any personification is sexification that is cultural assumptions and beliefs underlie all kinds of personification, the writer claims that the concept of Nature comprises biological, social-cultural and psychological attributes pertaining to the feminine beginning which allows including the concept of Nature in the category of feminine gender and using ‘she’ as co-referring pronoun. Cuvinte-cheie: personificare, natură, metaforă cognitivă, gender, structură, cultură REZUMAT În articol, sunt supuse analizei mijloacele limbii engleze contemporane care servesc la personificarea Naturii. E vorba, în primul rând, de metafora cognitivă „Nature is Woman”/„Natura este Femeie” şi de alte structuri conceptuale de gender de acest fel. Reieşind din faptul că orice personificare se face ţinând cont de gen şi sex, care, la rândul lor, se determină în baza unor principii culturale, autoarea susţine că conceptul de Natură cuprinde atribute biologice, social-culturale şi psihologice care aparţin începutului feminin, ceea ce permite de a include conceptul în cauză în categoria genului feminin şi a folosi, în engleză, „she” („ea”) în calitate de pronume de co-referire al acestui concept. LANGUAGE OF PUBLICATION English UDC: 811.111`367.622 REFERENCES Kittay, E. F. (1988). Woman as Metaphor. Hypatia, 3, 63-86. Lakoff, G., Johnson, M. (1980). Metaphors we live by. University of Chicago Press. *** (2000). Oxford Advanced Learner’s Dictionary. Oxford University Press (= OALD, 2000). Stone, J. R. (2006). The Routledge Book of World Proverbs. Taylor & Francis. Timm, L. A. (2000). Romancing the Earth: Feminized Maternal. Erotic Metaphors in Recent Eco-Environmental Literature. Hampton Press. Wales, K. (1996). Personal Pronouns in Present-day English. Cambridge University Press. Городникова, М.Д. (1999). Гендерный фактор и распределение социальных ролей в современном обществе. B: Гендерный фактор в языке и коммуникации (c. 23-27). Изд-во Ивановского государственного университета / Gorodnikova, M.D. (1999). Gendernyj faktor i raspredelenie socialnyh rolej v sovremennom obshestve. In: Gendernyj faktor v yazyke i kommunikacii (pp. 23-27). Izd-vo Ivanovskogo gosudarstvennogo universiteta (= Городникова/Gorodnikova, 1999). Карпышева, Н.М., Янушков, В.Н. (2002). Практическая грамматика английского языка. Изд-во «ТетраСистемс» / Karpysheva, N.M., Yanushkov, V.N. (2002). Prakticheskaya grammatika anglijskogo yazyka. Izd-vo «TetraSistems» (= Карпышева и Янушков/Karpysheva & Yanushkov, 2002). Кирилина, А.В. (1999). Гендерные аспекты этических представлений (по результатам пилотажного эксперимента). B: Гендерный фактор в языке и коммуникации (c. 46-53). Изд-во Ивановского государственного университета / Kirilina, A.V. (1999). Gendernye aspekty eticheskih predstavlenij (po rezultatam pilotazhnogo eksperimenta). In: Gendernyj faktor v yazyke i kommunikacii (pp. 46-53). Izd-vo Ivanovskogo gosudarstvennogo universiteta (= Кирилина/Kirilina, 1999). Кирилина, А.В. (2000). Гендерные аспекты языка и коммуникации. Диссертация на соискании ученной степени доктора филологических наук / Kirilina, A.V. (2000). Gendernye aspekty yazyka i kommunikacii. Dissertaciya na soiskanii uchennoj stepeni doktora filologicheskih nauk. https://www.dissercat.com/ content/gendernye-aspekty-yazyka-i-kommunikatsii-0 (= Кирилина/Kirilina, 2000). Рябов, О.В. (1997). Женщина и женственность в философии серебряного века. Изд-во Ивановского государственного университета / Ryabov, O.V. (1997). Zhenshina i zhenstvennost v filosofii serebryanogo veka. Izd-vo Ivanovskogo gosudarstvennogo universiteta. https://cens.ivanovo.ac.ru/publications/riabov _ov_silver_age.pdf (= Рябов/Ryabov, 1997). Халеева, И.И. (1999). Гендер как интрига познания. B: Гендерный фактор в языке и коммуникации (c. 5-9). Изд-во Ивановского государственного университета / Haleeva, I.I. (1999). Gender kak intriga poznaniya. In: Gendernyj faktor v yazyke i kommunikacii (pp. 5-9). Izd-vo Ivanovskogo gosudarstvennogo universiteta (= Халеева/Haleeva, 1999). Corpus Aldrich, B. S. (1997). A Lantern in Her Hand. Puffin Books. Baldwin, J. (1995). Go Tell It on the Mountain. The Modern Library. Received: September 3, 2010 | Reviewed: September 15, 2010 | Accepted for publication: September 20, 2010 Google Scholar cited by
Intertextuality in William Somerset Maugham’s Short Story “A Friend in Need”
Intertextuality is the generally accepted term denoting the interconnectedness and interrelatedness of texts. The new text is thus viewed as part of the vast network of texts influencing one another. The present article aims at revealing how contextual meanings influence the process of text interpretation. Cuvinte-cheie: intertextualitate, text, interconexiune, semnificație, influență REZUMAT Prin natura sa, textul trimite la alte texte, sugerând ceva. Astfel, în interiorul său, se produce o interacţiune textuală. Conceptul de intertextualitate relevă caracteristica unui text de a fi considerat drept parte componentă a unui ansamblu de texte deja existente care contribuie la decodarea lui. În articol, autoarea încearcă să elucideze felul în care intertextualitatea influenţează procesul de interpretare a textului artistic. LANGUAGE OF PUBLICATION English UDC: 81`373.612.2:821.111.09-3”18/19”(092) REFERENCES Allen, G. (2000). Intertextuality. Routledge. Bakhtin, M. (1999). Problems of Dostoevsky’s Poetics (C. Emerson (Ed., Trans.)). University of Minnesota Press. Bell, R.T. (2000). Teria şi practica traducerii. Editura Polirom. Black, E. (2006). Pragmatic Stylistics. Edinburgh University Press. Irwin, W. (2004). Against Intertextuality. Philosophy and Literature, 2(28), 227-242. Maugham, W. S. (1988). Sixty-Five Short Stories. Heinemann/Octopus. Poe, E. A. (1999). The Philosophy of Composition. In: The Norton Anthology of English Literature (Sixth Edition, vol. 2). M. H. Abrams (Ed.). W.W. Norton & Company. Simpson, P. (2004). Stylistics. Routledge. Şmatova, V. (2004). In Search of Intertextuality. In: Strategii actuale în lingvistică, glotodidactică şi ştiinţă literară (vol. II). Presa universitară bălţeană. Received: September 3, 2010 | Reviewed: September 15, 2010 | Accepted for publication: September 25, 2010 Google Scholar cited by